A MAGYAR AKTUÁRIUS TÁRSASÁG
SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
Érvényes: 2014. május 23-tól

1. SZAVAZÁSI KÉRDÉSEK

Szavazati joggal a Magyar Aktuárius Társaság (továbbiakban Társaság vagy MAT) tagjai és minősített tagjai rendelkeznek. A döntéshozatalban minden tag illetőleg minősített tag egyetlen szavazattal vesz részt.
Ha a Magyar Aktuárius Társaság Alapszabálya vagy Szervezeti és Működési Szabályzata máshogy nem rendelkezik, akkor szavazásnál mindig az egyszerű többség elve alapján születik döntés.

2. KÖZGYŰLÉS

A MAT évente egyszer, tavasszal rendes közgyűlést tart. Ennek időpontját az Ügyvezetőség tűzi ki.
Rendkívüli közgyűlést kell összehívni, ha az Alaszabály ezt előírja, az Ügyvezetőség ezt indokoltnak tartja, vagy ha a tagok legalább egyötöde ezt a cél és ok megjelölésével az Ügyvezetőségtől írásban kéri. Utóbbi esetben a rendkívüli közgyűlést az írásbeli kérelem benyújtásától számított 4 héten belül meg kell tartani.
A közgyűlések időpontjáról és napirendjéről a tagokat 10 nappal korábban írásban értesíteni kell. A közgyűlés határozatképes, amennyiben az értesítés szabályszerűen megtörtént, a kapcsolódó írásos anyagok az értesítéshez csatolva lettek, továbbá amennyiben a tagok legalább fele a határozatok meghozatalakor a közgyűlésen jelen van.
Ha a közgyűlés nem határozatképes, akkor az értesítési szabályok betartásával 4 héten belül megismételt közgyűlést kell tartani, mely a jelenlévők számától függetlenül az eredeti napirendi pontok tekintetében határozatképes. 
Közgyűlési szavazásnál az alábbi esetekben kétharmados többségre van szükség:
  -	az Alapszabály és a Szervezeti és Működési Szabályzat módosítása,
  -	az Etikai Szabályzat módosítása,
  -	a Szakmai Továbbképzési Rendszer Szabályzatának megalkotása és módosítása, 
 -	az Aktuárius szakmai ajánlások elfogadásának rendje Szabályzatának megalkotása és módosítása,
 -	tagfelvétel és tagkizárás,
  -	az Ügyvezetőség valamely tagjának, illetve az Etikai és Akkreditációs Bizottság elnökének vagy valamely tagjának visszahívása,
  -	a Társaság megszüntetése,
  -	más társadalmi szervezettel való egyesülés kimondása.

3. TISZTELETBELI ELNÖK VÁLASZTÁSA

Tiszteletbeli elnököt csak közgyűlés választhat. A tiszteletbeli elnök választására vonatkozó javaslatot a Társaság aktív elnöke az Ügyvezetőséggel való előzetes konzultáció után szóbeli indoklással terjeszti a közgyűlés elé. A tiszteletbeli elnöki cím adományozásáról a közgyűlés szavazással dönt. Az adományozás feltétele, hogy a szavazáskor a közgyűlés határozatképes legyen, a jelenlévők több, mint fele az adományozás mellett foglaljon állást, ellenszavazat pedig ne legyen. A tiszteletbeli elnöki cím vissza nem vonható, a Társaságnak egy időben csak egyetlen tiszteletbeli elnöke lehet.

4. TISZTELETBELI TAGSÁG ADOMÁNYOZÁSA

Tiszteletbeli tagságot közgyűlési határozat alapján lehet adományozni. A tiszteletbeli tagság odaítélésére vonatkozó javaslatot a Társaság tagja szóbeli indoklással terjeszti a közgyűlés elé. Az adományozásról a közgyűlés szavazással dönt. Az adományozás feltétele, hogy a szavazáskor a közgyűlés határozatképes legyen, és a jelenlévők kétharmados többséggel az adományozás mellett foglaljanak állást.

5. A TAGDÍJ ÉS TAGJELÖLTI DÍJ

A Társaság rendes közgyűlése minden évben határozatot hoz az évi alaptagdíj mértékéről. 
A Társaság aktív tagjai az alaptagdíjat, nyugdíjas tagjai az alaptagdíj felét fizetik. A minősített tagok tagdíja a fent meghatározott tagdíjnál annyival nagyobb, amennyi nemzetközi tagdíjfizetési kötelezettsége keletkezik a Társaságnak a minősített tagok után.
Az évi tagdíj esedékessége az alaptagdíjra vonatkozó határozat meghozatalának napja. A tagok tagsági viszonya tagdíj nem-fizetés miatt automatikusan megszűnik, amennyiben az esedékes tagdíjat az esedékes naptári év december 31-ig nem fizetik meg.
Amennyiben a Társaság rendes közgyűlése az alaptagdíj mértékéről nem hoz határozatot, úgy az előző évben érvényes alaptagdíjat kell az adott évre érvényesnek tekinteni, és a tagdíjat ennek megfelelően kell befizetni, a rendes közgyűlés napjának esedékességével.
A tagjelölti díj megegyezik az alaptagdíj 80%-ával.

6. TISZTSÉGVISELŐK VÁLASZTÁSA

A Társaság titkos szavazással az Alapszabályban írtaknak megfelelően választja az elnököt, az Ügyvezetőség tagjait valamint az Etikai illetve az Akkreditációs Bizottság elnökét és tagjait. Az Ügyvezetőség titkára megválasztásának módjáról az új Ügyvezetőség saját hatáskörében dönt. Az Alapszabályban meghatározottak szerint megválasztott leendő elnök elnöki tevékenysége megkezdéséig jogosult a "leendő elnök" cím használatára.
Elnöki funkciót egy személy folyamatosan legfeljebb 4 évig tölthet be.
A tisztségviselők megválasztásának alapfeltétele a törvényi feltételek meglétén túl, hogy a közgyűlés a választás alatt minden szavazásnál határozatképes legyen. Az elnök, illetve az ügyvezetőségi tagok megválasztása a választás lebonyolítására hivatott háromtagú szavazatszámláló bizottság megválasztásával kezdődik. A szavazatszámláló bizottságot a közgyűlés az elnök javaslatára egyszerű többséggel választja meg. A szavazás ezután a jelölőlistára való felvétellel folytatódik. A jelölőlistára való felvétel feltétele, hogy a jelölt a Társaság tagja legyen, a Társaság valamely tagja a jelölt jelölőlistára való felvételére indoklással együtt javaslatot tegyen, és a jelenlévők egyszerű többséggel e javaslat mellett foglaljanak állást. A jelölőlista lezárására akkor kerül sor, ha a jelenlévők több, mint fele erről így határoz. A tisztségviselők megválasztása ezután az Alapszabálynak megfelelően titkos szavazással történik.
Egy leendő elnökre leadott szavazat az első szavazáskor akkor tekinthető érvényesnek, ha a szavazócédulán egyetlen név szerepel, és a megnevezett egyén a Társaság tagja. Leendő elnök az első szavazási forduló után az lesz, aki a szavazáskor jelenlévő szavazásra jogosultak több, mint felének szavazatát elnyeri. Ha az első szavazási fordulóban nem születik döntés, akkor ismételt szavazást kell tartani. Leendő elnök ezután az lesz, aki a megismételt szavazáskor a legtöbb érvényes szavazatot kapja. Megismételt szavazás során egy szavazat akkor érvényes, ha a szavazócédulán az előző fordulóban legtöbb szavazatot kapott 2 személy, illetőleg holtverseny esetén a legtöbb szavazatot kapott 2 személy bármelyikével azonos számú szavazatot kapott valamely személy neve szerepel. Ha a megismételt szavazás során az első helyen több személy azonos számú szavazatot kap, akkor a szavazást a fenti szabályok szerint újból megismétlik. Ha 3 egymást követő fordulóban nem változik a legtöbb szavazatot kapó személyek száma, akkor a leendő elnököt közülük sorsolással kell megválasztani.
Ügyvezetőségi tag az az 5 fő lesz, aki a legtöbb érvényes szavazatot kapja. Egy, az ügyvezetőségi tagokra leadott szavazócédula az első szavazáskor akkor tekinthető érvényesnek, ha azon legfeljebb 5 név szerepel, melyek mindegyike egymástól különbözik, és a cédulán megnevezett minden személy a Társaságnak - a leendő elnöktől különböző - tagja. A rendelkezésre álló ügyvezetőségi helyeket ezután a szavazatok csökkenő száma szerinti sorrendben kell betölteni, miközben a betöltendő helyekre az azonos számú szavazatot kapók egyformán jogosultak. Ha több személy rendelkezik egyforma jogosultsággal a fennmaradó helyek betöltésére, mint ahány fennmaradó hely még van, akkor e helyek betöltésére ismételt szavazási fordulót kell tartani. Ismételt szavazás során egy szavazócédula akkor érvényes, ha azon legfeljebb annyi név szerepel, ahány hely az előző szavazási fordulóban betöltetlen maradt, ha a szavazócédulán feltüntetett nevek egymástól különböznek, és ha e nevek az előző fordulóban betöltetlenül maradt helyekre egyforma jogosultságot szerzett személyek valamelyikét nevezik meg. Ha 3 egymást követő fordulóban nem változik sem a fennmaradó helyek, sem az ezen helyekre egyforma jogosultságot szerzett személyek száma, akkor a fennmaradó helyekre az ügyvezetőségi tagokat az azonos jogosultságú személyek közül sorsolással kell kiválasztani.
Ha az Ügyvezetőség tagjainak megválasztása, illetve teljes létszámra történő kiegészítése során az ehhez szükséges számúnál többen kaptak érvényes szavazatot, úgy az a legtöbb szavazatot kapó jelölt, aki nem lett az Ügyvezetőség tagja, az Ügyvezetőség póttagja lesz. Ha ilyen jelölt több is van, úgy közűlük sorsolással kell a póttagot kiválasztani.
A szavazás lebonyolítása után a szavazatokat a szavazatszámláló bizottságnak meg kell semmisítenie.
Az Etikai illetve az Akkreditációs Bizottság elnökének választására a leendő elnök, a tagok megválasztására az Ügyvezetőség tagjainak választási rendjére vonatkozó szabályokat kell -értelemszerűen- alkalmazni.

7. AZ ÜGYVEZETŐSÉG ÉS A BIZOTTSÁGOK ÜGYRENDJE

Az Ügyvezetőség a döntést igénylő ügyekben haladéktalanul dönt; évente legalább három személyes megjelenést kívánó ülést tart. Az Ügyvezetőség döntéseit elektronikus megbeszélés során illetve elektronikus szavazással is meghozhatja, kivéve, ha ezt az Ügyvezetőség valamely tagja kifogásolja.. Az Ügyvezetőség ülése akkor határozatképes, ha azon az Ügyvezetőség tagjainak legalább kétharmada részt vesz. Vitás kérdésekben - ha arról az Alapszabály vagy a Szervezeti és Működési Szabályzat máshogy nem rendelkezik - az Ügyvezetőség egyszerű többséggel határoz. Szavazat-egyenlőség esetén az elnök szava dönt.
Ha az Ügyvezetőség nem tud megbízott elnököt választani, úgy az elnökválasztó Közgyűlést haladéktalanul össze kell hívni; az új elnök megválasztásáig az Ügyvezetőség testületként gyakorolja az elnök feladatait.
A Társaság megválasztott leendő elnökét és az Ügyvezetőség titkárát -amennyiben nem tagja az Ügyvezetőségnek- az Ügyvezetőség üléseire tanácskozási joggal meg kell hívni.
Az Ügyvezetőség saját nevében állásfoglalás kiadására jogosult. Ennek feltétele, hogy az Ügyvezetőség tagjainak legalább kétharmada értsen egyet az állásfoglalás kiadásával, és egyikük se szavazzon az állásfoglalás kiadása ellen.
Az Ügyvezetőség másodfokú etikai ügyekben az Etikai Szabályzatnak megfelelően jár el.
A MAT valamely Bizottságának ülése akkor határozatképes, ha azon a Bizottság tagjainak legalább kétharmada részt vesz. Vitás kérdésekben - ha arról az Alapszabály vagy a Szervezeti és Működési Szabályzat máshogy nem rendelkezik - a Bizottság egyszerű többséggel határoz. Szavazat-egyenlőség esetén az elnök szava dönt.

8. MAT-ÁLLÁSFOGLALÁS KIADÁSA

A Magyar Aktuárius Társaság hivatalos állásfoglalást a következő eljárás eredményeként adhat ki:
  1.	Valamely felmerülő probléma kapcsán az Ügyvezetőség úgy dönt, hogy MAT-állásfoglalás kiadására van szükség, vagy a tagság legalább egyötöde ezt kezdeményezi.
  2.	A probléma megvitatására az Ügyvezetőség bizottságot alakít, melynek feladata az állásfoglalás előkészítése.
  3.	A bizottság által előkészített állásfoglalást az Ügyvezetőség mérlegeli, és ha megvitatásra alkalmasnak találja, akkor azt az összes tagnak szétküldi, egyben kitűzi az állásfoglalásról tartandó vita időpontját, melyről legalább 10 nappal korábban értesíti is a tagokat.
  4.	Az állásfoglalásról tartott vita során az azon résztvevő tagok több, mint felének egyetértésével kialakítanak egy közös állásfoglalás-tervezetet, melyet minden tagnak dátummal ellátva azonnal megküldenek. 
  5.	A tagok az állásfoglalás-tervezet kiadásával kapcsolatban az azon feltüntetett dátumhoz képest 10 napon belül írásos egyetértésüket vagy egyet nem értésüket nyilváníthatják az Ügyvezetőségnek.
  6.	Az állásfoglalás-tervezet mint MAT-állásfoglalás hozható nyilvánosságra, ha a 10. nap elteltéig a Társaság tagjainak kevesebb, mint egyötöde voksolt az állásfoglalás-tervezet ellen. Ellenkező esetben az Ügyvezetőség egyszerű többséggel dönt arról, hogy érdemes-e a vitát folytatni. Ha igen, akkor a fenti eljárás a 2. ponttól kezdve ismételendő.

9. SZAKMAI AJÁNLÁSOK
A Magyar Aktuárius Társaság szakmai ajánlást adhat ki. A szakmai ajánlás a Magyarországon tevékenykedő aktuáriusok és a MAT tagjai által szakmai munkájuk során követendő eljárásokra, az alkalmazott módszertanra, a feltevésekre illetőleg az eredmények értelmezésére és bemutatására vonatkozóan fogalmaz meg elveket illetőleg szabályokat. A szakmai ajánlás lehet figyelemfelhívó, javallott vagy kötelező.
A figyelemfelhívó szakmai ajánlás útmutatást ad arra nézve, hogy valamely szakmai probléma kezelése esetében az aktuáriusnak mely elveket illetőleg szabályokat célszerű követnie.
A javallott szakmai ajánlás olyan elveket illetőleg szabályokat fektet le, amelyek követése az aktuáriustól elvárt, azoktól eltérni csak indokolt esetben szabad.
A kötelező szakmai ajánlásban foglaltak követése a Magyarországon tevékenykedő aktuáriusoktól elvárt, azoktól eltérni csak indokolt esetben szabad. A kötelező szakmai ajánlás a MAT tagja számára kötelező, azoktól a tag csak különösen indokolt esetben térhet el. Az esetleges eltérést a tagnak minden esetben írásban indokolnia kell, kitérve az eltérés okozta hatásra; az eltérés tényére, hatására és az indoklásra fel kell hívja a munkája eredményét felhasználó figyelmét.
A szakmai ajánlás elfogadásának, módosításának és visszavonásának folyamatát a „Az aktuárius szakmai ajánlások elfogadásának rendje” című szabályzat tartalmazza, amelyet a közgyűlés fogad el.
Ha a MAT tagja nem Magyarországon végez szakmai tevékenységet, úgy a MAT szakmai ajánlásait annyiban kell figyelembe vennie, amennyiben azok nem mondanak ellent a külföldön érvényes szakmai ajánlásoknak.