A MAT Etikai Bizottságának beszámolója
a MAT 2010. évi rendes Közgyűlésére

I. A MAT Etikai Bizottságának (EB) tevékenysége az elmúlt időszakban

(A) A MÁV Általános Biztosító Egyesületnél (MÁV ÁBE) történtek vizsgálata

A 2009-2010-es Közgyűlések közti időszakban − összhangban a 2009-es EB beszámolóban foglaltakkal – az EB folytatta a MÁV Általános Biztosító Egyesületnél (MÁV ÁBE) történtek feldolgozását annak érdekében, hogy az ügy aktuáriusi szempontból releváns tanulságait levonja, és iránymutatást fogalmazzon meg. Ugyanakkor – ellentétben tervezett tevékenységével – a jelen Közgyűlésre még nem készült el a tanulságokból építkező javaslat.
Hogy az EB meghallgatásai önmagukban ne generálhassanak etikai vétségeket, ezért az érintett személyek (vezető aktuáriusok, a könyvvizsgálatban résztvevő aktuáriusok, valamint egyéb okból ellenőrzést végző személyek) esetében az EB az üzleti titok megtartása alóli felmentést kért a megfelelő intézményektől, egy általános iránymutatásokat tartalmazó anyag elkészítése céljából. A kérelmek kiküldése megtörtént, és egy kivételével – általában többszöri sürgetésre − a válaszok meg is érkeztek 2009. július haváig. A Magyar Könyvvizsgálói Kamara (MKK) azóta sem válaszolt.
A kérelmek a következő személyekre vonatkoztak, illetve a következőkhöz kerültek benyújtásra:
•	a MÁV ÁBE vezető aktuáriusok (Korándi Márta, Márkus Judit, Ring János, Gyuris Tibor) vonatkozásában a MÁV ÁBE felszámolóbiztosához,
•	a MÁV ÁBE könyvvizsgálatban résztvevő aktuáriusok (Almássy Gabriella, Márkus Judit) vonatkozásában a MÁV ÁBE felszámolóbiztosához és a CONTO’96 Adó-, Jogi- és Könyvvizsgáló Iroda könyvvizsgálójához,
•	a MÁV ÁBE-hoz kirendelt felügyeleti biztos (dr. Banyár József) vonatkozásában a PSZÁF főigazgatójához,
•	az MKK-nak a MÁV ÁBE-nél lefolytatott minőségellenőrzésében részt vevő aktuárius szakértő (Ribényi Ákos) vonatkozásában az MKK Minőségellenőrző Bizottságának elnökéhez,
•	a MÁV ÁBE-nél aktuáriusi vizsgálatot végző KPMG aktuárius alvállakozója (dr. Hanák Gábor) vonatkozásában a KPMG illetékes partneréhez.
A válaszolók közül egyedül az utolsóként felsorolt adta meg az üzleti titok alóli felmentést, kikérve megbízója beleegyezését is.
Az EB eddig a vezető aktuáriusokat valamint dr. Banyár Józsefet és Ribényi Ákost hallgatta meg.
A beszélgetéseket a következő szempontok szerint strukturáltuk:
	mik voltak a nem szokásos/különös/furcsa helyzetek?
	e helyzetekben miként viselkedett az érintett személy?
	mi segítette volna jobban az adott helyzet kezelését aktuálisan?
	milyen általános tanulságok vonhatók le e helyzetekből és kezelésükből?

A beszélgetések során – tekintettel a titoktartási felmentések hiányára – üzleti titkokról természetesen nem, csupán általános szakmai, emberi kérdésekről volt szó.
Eddig – többek között – az alábbi szempontok, kérdéskörök kerültek előtérbe:
•	legyen-e elvárás a valamely területen dolgozó aktuáriusnak az adott területen meglévő gyakorlata, jártassága
•	legyen-e elvárás az adatok ellenőrzése kötvény szinten is, nemcsak globálisan  (pl. bonyolítási eredmények)
•	az adott pozícióhoz megfelelő szintű érdekérvényesítő tulajdonságok szükségessége 
•	a menedzsmenttel való viszony, különösen nem (eléggé) hozzáértő menedzsment esetén
•	a jóhiszeműség „csapdája”
•	az elvégzendő vizsgálatokhoz megfelelő csapatra is szükség lehet
•	az egyes pozíciók lehetnek önellentmondásosak (vezetői, illetve ellenőri funkciók keveredhetnek elvárás szinten)
•	az egyesületi és a részvénytársasági forma biztonságosságának elemzése, összevetése
•	a szakmai-működési feltételek határeseteinek kezelése: lépni vagy nem lépni?
•	az egzisztenciális függés szerepe (a vezető aktuárius pozíciója)
•	a díjakért és a tartalékokért való egyidejű felelősség kérdése
•	a munkaterületen való állandó jelenlét szükségessége; ki a kapcsolattartó személy?
•	az aktuárius előddel való beszélgetés szükségessége
•	a mérleg aláírásának problémája: ha az érintett évben más volt a vezető aktuárius
•	a vezérigazgatón kívül kit kell értesíteni talált probléma esetén (pl. könyvvizsgálót)
•	senki (pl. PSZÁF sem) vizsgálja annak okát, ha egy vezető aktuárius felmond

A fenti és a további interjúk során felmerülő felvetések mentén kezdődhet majd el az iránymutatás kidolgozása. Ugyanakkor hangsúlyozzuk, hogy már most látszik, hogy a felmerült szempontokhoz sok esetben nehéz lesz konkrét fogódzót megadni, a helyzetek egzakt megítélésének nehézségei miatt.

(B) Emlékeztető
Az EB azon – a 2008-as Közgyűlésen elfogadott – javaslata, mely szerint „A MAT Ügyvezetősége határozza meg az egyértelmű egyedi tagnyilvántartáshoz szükséges személyi adatok körét, ezeket szerezze be, tartsa nyilván, és dolgozzon ki javaslatot arra vonatkozóan, hogy ezek az adatok a MAT tagjai, illetve külső személyek számára milyen feltételekkel legyenek elérhetők.” − az EB tudomása szerint − az elmúlt időszakban még nem került kidolgozásra.
Ismételten felhívjuk az Ügyvezetőséget, hogy tegye meg a megfelelő lépéseket.

II. A MAT EB tervezett tevékenysége a 2010–11-es időszakra
1.	Az EB folytatja a MÁV ÁBE ügy tanulságainak feltárását a fent felsorolt személyekkel folytatandó további interjúkkal egy iránymutatás megalkotása céljából. Áttekinti, hogy van-e szükség, illetve lehetőség további érintettek meghallgatására. Az iránymutatásról – még az arról döntő Közgyűlés előtt – az érdeklődők bevonásával kibővített munkamegbeszélést szervez.
2.	Az EB tájékozódik a Dimenzió Biztosító Egyesületnél tett felügyeleti lépésekről, szükség esetén vizsgálatot folytat, és beszámol a Közgyűlésnek a megszerzett információkról.

Budapest, 2010. május 11.

Juhos András s.k.
a MAT EB elnöke